Autizam i udruga DAR
Autizam je poremećaj o kojem se ne zna puno. Informiraniji laici mogu ga definirati kao poremećaj u socijalnoj komunikaciji ili ga nazivati razumskim sljepilom.
![Autizam i udruga DAR](https://static1.ringaraja.net/uploads/HRV/articles/1014/large/9193b094feceb7205f68046ac9f2ed7c.jpg)
Kako ga god nazivali, zajedničkim nazivnikom imenujemo strah koji se neminovno veže uz sam pojam. Okolina o ovom problemu najčešće ne zna puno; često i liječnici pedijatri kasno uoče simptome koji ukazuju na ovaj poremećaj, i mi kao roditelji se, suočivši se sa spoznajom da s našim djetetom nešto nije u redu, susrećemo s mnoštvom problema koje je teško prevladati.
"Pod pojmom autizam podrazumijeva se niz sličnih, ali i različitih kliničkih slika s prevladavajućim simptomima poremećaja socijalne interakcije i komunikacije, jezika, govora i mašte, senzornih odgovora, ponavljajućih stereotipnih radnji i posebnih vještina, i to u različitom intenzitetu - od slabih do naglašenih simptoma. Intelektualno funkcioniranje nije dijagnostički kriterij, ali je kriterij očitosti simptoma u ranom djetinjstvu, obično nakon kraćeg razdoblja naizgled normalna razvoja. Opće je obilježje tih poremećaja disharmoničan razvoj s kvalitativnim i kvantitativnim odstupanjima na pojedinim razvojnim područjima." (Autizam - neznanja, zablude i nedovoljna društvena briga, Autor: mr. sc. Renata Vragović, prof. defektolog, predstojnica Programa za odrasle osobe s autizmom Centra za autizam u Zagrebu, stručna tajnica Udruge za pomoć osobama s autizmom Hrvatske)
Postoje razne teorije koje nastoje utvrditi etiologiju autizma. Te teorije navode prisutnost biokemijskih abnormalnosti, metaboličkih poremećaja, neurofizioloških i strukturalnih abnormalnosti, genetičkih faktora, psihodinamskih utjecaja i drugo. Međutim, specifičan uzrok autizma je nepoznat te se i danas govori o multikauzalnosti uzroka.
Edukacijsko-rehabilitacijski tretmani kod autizma mogu biti bihevioralni, edukacijski , razvojno – kognitivni , ali i njihova kombinacija. Ono što je najvažnije u svim pristupima je INDIVIDUALIZACIJA čime će se omogućiti jedinstveni pristup svakom pojedinom djetetu s autizmom u cilju svladavanja teškoća vezanih uz same simptome autizma, smanjenja ili otklanjanja specifičnih problema u ponašanju, povećanja socijalne kompetencije i usvajanje praktičnih – ŽIVOTNIH znanja kako bi se maksimalno iskoristile mogućnosti djeteta. Time bi se utjecalo i na uspješnije uključenje djeteta/osobe s autizmom u društvo, ali i uvelike povećala kvaliteta života djeteta kao i cijele njegove obitelji.
Zahvaljujući istraživanjima u znanosti posljednjih desetljeća, svjedoci smo novim spoznajama i u ovom području. Naravno, svijet i Hrvatska i ovdje su u raskoraku – dok se 'vani' ova vrsta poremećaja dijagnosticira i habilitira već tijekom djetetove prve godine života, u nas se dijagnoze daju i relativno kasno, a i rjeđe nego bi trebalo. O brojevima je teško govoriti, ali okvirna je procjena između 10 i 15% od pretpostavljenih 6000 do 8000 osoba s autizmom u Hrvatskoj.
Kad govorimo o autizmu, valja biti svjestan širokog spektra poremećaja koji on obuhvaća. U poremećaje iz autističnog spektra ili pervazivne razvojne poremećaje (PDD) ubrajaju se autistični poremećaj (Kannerov sy.), Aspergerov sindrom, Rettov sindrom, dezintegrativni poremećaj u djetinjstvu (Hellerova psihoza) i atipični autizam ili neodređeni pervazivni razvojni poremećaj.
To znači da naša djeca mogu imati probleme s govorom, ne govoriti uopće ili govoriti nerazumljivo, koristiti citate iz crtanih filmova ili knjiga, znati čitave knjige napamet, ali opet nisu u mogućnosti igrati se s vršnjacima, zamišljati i pretvarati se u zajedničkoj igri kao druga djeca; nerijetko ne mogu voziti bicikl, ali s druge strane mogu biti odlični plivači...
U našem gradu i području Slavonije i Baranje problem je utoliko veći što do osnivanja udruge nije postojalo niti jedno mjesto gdje bi roditelji djece s ovim poremećajem pronašli informacije, pomoć pri traženju dijagnoze ili barem srodnu roditeljsku potporu.
Stoga su se na inicijativu Majde Vuković - defektologinje i voditeljice jedine skupine djece s autizmom pri Centru za odgoj i obrazovanje «Ivan Štark» u Osijeku, okupili roditelji djece s autizmom predškolske i osnovnoškolske dobi. Svi su prepoznali potrebu zajedničkog okupljanja i organiziranja u vezi ostvarivanja različitih prava te rješavanja svakodnevnih problema s kojima se susreću obitelji djece s autizmom.
Budući da u Osijeku nije postojala udruga ili organizacija koja bi se sustavnije bavila problematikom autizma, unatoč trudu, zalaganju i prijašnjim pokušajima roditelja, 18.12.2006. godine u prostorima Centra za odgoj i obrazovanje «Ivan Štark» održana je osnivačka skupština Udruge obitelji djece s autizmom «DAR».
Trenutno Udruga ima 22 nominalna i 38 ostalih članova.
U Centru za odgoj i obrazovanje «Ivan Štark» u Osijeku, postoje samo tri skupine djece s autizmom u koju je uključeno po tri učenika. Rad u ovim skupinama provodi se prema programima za osnovnoškolsko obrazovanje učenika s autizmom te se primjenjuju i dodatne metode rada (TEACCH, PECS). Ove su skupine i jedini organizirani i sustavni oblik rada s djecom s autizmom na području Osijeka, ali i šire. Nedvojbeno je da su ove tri skupine apsolutno nedostatne jer su ostali učenici s autizmom pri Centru «Ivan Štark» uključeni ili u razrede (što im omogućavaju njihove sposobnosti) ili u skupine djece s umjerenom i težom mentalnom retardacijom gdje je, zbog većeg broja učenika, ali i velikog opsega posebnih potreba ostalih učenika, gotovo nemoguće organizirati strukturirani rad s djecom s autizmom.
U vrtićima, u Osijeku, ne postoji organizirana skupina djece s autizmom niti se provode strukturirane metode primjerene ovoj populaciji, što je neophodno pogotovo ukoliko govorimo o ranoj intervenciji kod djece s autizmom koja je izrazito važna.
Ovaj nedostatak organiziranih oblika i tretmana za djecu s autizmom u Osijeku (ali i cijeloj županiji), SAMO JE JEDAN od čitavog niza problema i poteškoća koje bi trebalo što prije, a sustavno i globalnije početi rješavati.
Od domicilnog centra za socijalnu skrb dobili smo podatke o petnaestero djece s elementima autizma te o petero djece u postupku kategorizacije a preko ispostava centara za socijalnu skrb do danas su nam se obratili za pomoć roditelji sedmero djece koja nisu uključena u niti jedan oblik stručne pomoći a sva gravitiraju Osijeku kao regionalnom centru. (podaci iz 2008.)
Na žalost, broj djece s dijagnozom iz autističnog spektra za koju saznajemo iz dana u dan se povećava.
Udruga obitelji djece s autizmom «DAR», dobila je putem javnog natječaja, u najam, prostor od Grada koji se nalazi na adresi – Krbavska 1 (Industrijska četvrt), Osijek.
Prostor je veličine cca 25 kvadrata, uredio ga je Grad, a opremljen je pomoću donacija. Zainteresirani se mogu javiti na broj telefona 629 170, 625 108 ili fax 627 924. Web stranica udruge nalazi se na adresi www.boje-autizma.com . Žiro račun pri Zagrebačkoj banci (2360000-1101958338).