Zašto je važno vježbati s neurorizičnim djetetom?
Dok je dijete malo i ovisno o drugima moguće je puno toga učiniti za dijete i možda čak spriječiti neke izazove koji ga očekuju.
![Zašto je važno vježbati s neurorizičnim djetetom?](https://static1.ringaraja.net/uploads/HRV/articles/1135/large/aa536730de21ab4c44e096bab856c7a5.jpg)
San svakog roditelja je da mu dijete bude zdravo, sretno, uspješno i voljeno. Roditelj ne može utjecati na sve što će se dešavati u djetetovom životu, kroz neke životne krize dijete će morati proći samo. Dok je dijete malo i ovisno o drugima ipak je moguće puno toga učiniti za dijete i možda čak spriječiti neke izazove koji ga očekuju.
Mnoge majke doživjele su onaj trenutak nakon poroda kada u zraku visi problem, a nitko se ne usudi reći o čemu se točno radi. Majka često osjeti sama da nešto nije u redu, makar liječnici šute. Kad roditelji konačno saznaju i uvide da razvoj njihova djeteta ne ide onom brzinom kojom bi trebao ići, moguće je upornim vježbanjem pomoći djetetu da dostigne svoje vršnjake.
Faktori rizika uzrokuju da se neko dijete označi kao neurorizično dijete, a ta „etiketa“ pomaže roditeljima i stručnjacima da budu svjesni mogućih teškoća u razvoju djeteta te da iz tog razloga s budnošću prate djetetov razvoj i pravilnom rehabilitacijom preveniraju ili ublaže neka oštećenja.
Faktore rizika dijelimo na one prije, tijekom i nakon poroda:
PROČITAJTE JOŠ: Zdravo kretanje dojenčeta
Prenatalni faktori rizika (prije poroda)
- zračenje
- zarazne i kronične bolesti majke
- dob majke (mlađa od 16 i starija od 40 godina)
- blizanačka trudnoća
- ovisnost (pušenje, alkohol, narkotici)
Perinatalni faktori rizika (tijekom poroda)
- niska porođajna težina (ispod 2 500 g)
- nedostaščad
- porod puno prije termina (prije 38.tjedna trudnoće)- nedonoščad
- nepravilan položaj ploda
Postnatalni faktori rizika (nakon poroda)
- traumatske povrede mozga
- infekcije mozga
- konvulzije
Važno je na vrijeme postati svjestan teškoća koje dijete može imati ili već ima i upornim vježbanjem u ranoj dobi prevenirati teškoće koje dijete može imati u kasnijoj dobi. Čak 9 od 10 djece koja su označena kao neurorizična s navršenom prvom godinom života potpuno se izjednačavaju s djecom iz urednih trudnoća upravo zbog odgovarajuće rehabilitacije tijekom dojenačkog razdoblja.
PROČITAJTE JOŠ: Kako djetetu pomoći pobijediti strah od doktora
Za vrijeme poroda u većini slučajeva dolazi do krvarenja u mozgu djeteta, no potrebno je pozornije pratiti razvoj djeteta ako je to krvarenje II.stupnja ili veće, što znači da je moguće da je došlo do oštećenja na mozgu. Mozak malog djeteta ima obilježje plastičnosti, odnosno vrlo brzo i vrlo lako se reorganizira. Istraživanjima je dokazano da mozak malog djeteta ima mogućnost aktivirati neuromotorne puteve koji nisu bili aktivni, stvoriti paralelne živčane puteve sa sličnim funkcijama, pa čak i stvoriti nove nastavke iz preživjelih neurona (živčanih stanica).
Naravno, plastičnost mozga je iskorištena ako uporno vježbamo s djetetom onako kako su nam stručnjaci pokazali. Na taj način krivi obrazac pokreta koje dijete usvaja, postaje pravilan, zato što je mozak našao načina da zapamti taj pravilan pokret i da ga kasnije izvodi bez prevelikog napora, automatski. Neuroni se stvaraju u prevelikom broju kod rođenja, a zatim do punoljetnosti većina odumire. Sinapse su živčani završeci koji spajaju pojedine neurone te se tijekom razvoja dešava da one veze koje se stvore u mozgu i ne koriste se, isto tako odumiru.
Na primjer, jednom kad naučimo voziti bicikl ti pokreti koje moramo izvoditi kako bi se bicikl kretao postanu automatski i ne možemo zaboraviti tu vještinu, pa čak i kada dulje vrijeme ne vozimo bicikl. To znači da su neuroni odgovorni za takvu vrstu pokreta preživjeli, a veze među njima su jako čvrste. Isto tako, beba koja ima pojačan tonus mišića i pri pružanju ruke dolazi do grčenja mišića, odnosno spazama, neće naučiti pravilan pokret ako joj ne pomognemo nego će učvrstiti taj krivi obrazac pokreta i pritom će se njena ruka još više početi grčiti. Pokušavati ispraviti ovaj krivi obrazac pokreta u starijoj dobi bit će teže, a nekad i nemoguće, jer su moždane veze već jako očvrsnule, a neki neuroni su već davno odumrli. Ranom intervencijom se smatraju svi oni rehabilitacijski postupci koji se provode s djetetom u dobi do 9.mjeseca. Zakašnjela rehabilitacija je već ona nakon djetetovog 9.mjeseca života, a kasna nakon 18.mjeseca života.
Počnimo na vrijeme misliti na djetetovu budućnost!
Obiteljski centar Virovitičko-podravske županije